[Forside] [Indhold] [Forrige]
[Næste]
Affald 21
E 19 Restprodukter fra kraftværker
E 19.1 Status
E 19.2 Fremtidige initiativer
E 19.3 Regulering
E 19.4 Miljøvurdering
E 19.5 Betydning for de nationale affaldsmyndigheder
E 19.6 Betydning for de kommunale myndigheder
Miljøproblem |
Restprodukterne indeholder
sporstoffer, som er skadelige for sundheden og miljøet.
Restprodukterne udgør en stor mængde ressourcer, der bør
genanvendes i stedet for at optage kapacitet på et deponeringsanlæg. |
Initiativer |
Revision af krav til genanvendelse
af restprodukter, så grundvandsressourcerne sikres. Kravene vil blive indarbejdet i en
bekendtgørelse.
Udarbejdelse af krav til genanvendelse af bioaske til
gødningsformål. Kravene vil blive indarbejdet i en bekendtgørelse.
Udvikling af metoder til at øge genanvendelsen af restprodukter
fra biobrændsler.
Etablering af et tæt samarbejde med aktørerne på området. |
E 19.1 Status
Energifremstillingen fra kraftværkerne er i dag baseret enten på kul,
olie, naturgas eller på biobrændsler. Ved produktionen fremkommer der en række
restprodukter, som i vid udstrækning kan genanvendes til forskellige formål.
Brugen af kul til energifremstilling skal ifølge Energi 21 stort set
ophøre inden for de næste 30 år. Afviklingen vil ske samtidig med, at energiproduktion
baseret på biobrændsler øges. Produktion af restprodukter fra kulfyrede kraftværker
vil derfor i denne periode falde, hvorimod mængden af restprodukter fra de biobaserede
kraftværker vil stige.
Mål år 2004
- 90% genanvendelse af den producerede mængde bundaske og flyveaske fra kulfyrede
kraftværker
- miljømæssig forsvarlig genanvendelse af bioasken
Der kommer stort set ingen restprodukter fra de olie- og naturgasfyrede kraftværker.
Restprodukter fra biobrændsler
Restprodukterne består af flyve- og bundaske. Mængden af bioaske forventes i år 2000
at udgøre 60.000 tons.
Flyveasken indeholder en del cadmium, der medfører, at den samlede askemængde ikke
umiddelbart kan genanvendes. Der er derfor behov for at udvikle metoder, der kan
fraseparere den cadmiumholdige flyveaske. En del af bundasken vil herefter kunne
genanvendes til jordbrugsformål
Genanvendelse af asken har høj prioritet. Dette skal ske under hensyn til grundvandet.
Restprodukter fra kulfyrede kraftværker
Restprodukter fra kulfyrede kraftværker består af slagger, flyveaske, gips, TASP og
svovlsyre. Restprodukterne fra kulfyrede kraftværker indeholder en række tungmetaller,
som kan begrænse genanvendelsen.
I 1997 blev der produceret 1,8 mio. tons restprodukter, hvilket var langt mindre end
året før.
Målet for genanvendelse af restprodukter fra kulfyrede kraftværker er nået50. Der blev genanvendt 73% i 1997.51
I nedenstående figur ses udviklingen i behandlingen af restprodukterne fra de
kulfyrede kraftværker.
![Image82.gif (4711 bytes)](images/Image82.gif)
Godt 70 % af de restprodukter, der genanvendes, indgik i 1997 som genanvendelige
materialer i industriel produktion (se nedenstående tabel).
Den resterende del af restprodukterne nyttiggøres i forbindelse med bygge- og
anlægsarbejder i form af fyldmateriale under bygninger, veje og pladser, opfyldning af
ledningsgrave og lignende. Restprodukterne kan endvidere også nyttiggøres som
fyldmateriale, f.eks. til havneopfyldning eller opbygning af kulpladsvolde.
Nyttiggørelse i 1997 af
restprodukter fra kulfyrede kraftværker.
( 1.000 tons), |
Flyveaske |
Slagger/ bundaske |
Gips |
TASP |
Svovlsyre |
I alt |
Cement |
311 |
|
|
|
|
311 |
Beton |
220 |
|
|
|
|
220 |
Gasbeton |
7 |
|
|
|
|
7 |
Asfalt |
49 |
|
|
|
|
49 |
Tagpap |
5 |
|
|
|
|
5 |
Fyld iht. bkg. 568 |
34 |
111 |
|
|
|
145 |
Fyld iht. kap. 5 godk. |
169 |
5 |
|
|
|
174 |
Granulat |
|
|
|
4 |
|
4 |
Gødning |
|
|
|
|
8 |
8 |
Fyld |
|
|
|
36 |
|
36 |
Gipsplader |
|
|
306 |
|
|
306 |
I alt |
795 |
116 |
306 |
40 |
8 |
1265 |
27% af restprodukterne blev deponeret. Det er et relativt stort fald i forhold til
1996, hvor der blev deponeret 703.000 tons mod 475.000 tons i 1997.
Ved opbevaring af større mængder tilstræbes en kystnær deponering af hensyn til
grundvandet.
Elsam og Elkraft forventer, at selskaberne i løbet af en periode på 3 år helt
ophører med at deponere flyve- og bundaske fra kulfyrede værker.
Et initiativ til dannelse af et center for håndtering af restprodukterne er taget af
interessenterne på området. Formålet med centeret er at forøge mulighederne for
nyttiggørelse og mindske de miljømæssige konsekvenser ved deponering eller
nyttiggørelse af restprodukterne.
Midler
- krav til genanvendelse af restprodukter
- krav til genanvendelse af bioaske til gødningsformål
- formaliseret samarbejde med centret for restprodukter
- udvikling af metoder til adskillelse af flyvaske fra bundaske fra biobrændsler med
henblik på øget genanvendelse
E 19.2 Fremtidige initiativer
I 1999 vil Bekendtgørelse om anvendelse af restprodukter blive sendt i høring.
Bekendtgørelsens formål er at sikre grundvandsressourcerne ved genanvendelse. I 1998
blev en bekendtgørelse om anvendelse af bioaske til jordbrugsformål udarbejdet. Der
forventes at blive etableret et tættere samarbejde med aktørerne på området.
Initiativer til udvikling af metoder til at øge genanvendelsen af restprodukter fra
biobrændsler skal fremmes mest muligt. Metoder til at adskillelse flyveasken fra bundaske
ved anvendelse af træ, flis og energiafgrøder som brændsel, skal fremmes.
E 19.3 Regulering
Genanvendelse af slagger og flyveaske fra de kulfyrede kraftværker reguleres af
Bekendtgørelse nr. 568 af 6. december 1983 om anvendelse af slagger og flyveaske i
forbindelse med etablering af veje, stier, pladser, fundamenter og ledningsgrave og efter
miljøbeskyttelseslovens regler om særligt forurenende virksomheder for øvrige
anlægsarbejder.
Der blev indført affaldsafgift på restprodukter den 1. januar 1998. Formålet var at
sikre, at der tilstadighed er incitament til at reducere restproduktmængden, alternativt
genanvende restprodukterne. I forbindelse med forhøjelsen af affaldsafgiften pr. 1.
januar 1999 er satsen for deponering af restprodukter hævet til 375 kr. pr. ton, svarende
til den generelle deponeringssats.
Anvendelsen af bioaske reguleres efter Slambekendtgørelsen.52
E 19.4 Miljøvurdering
På sigt afvikles energiproduktion baseret på kul. Hermed nedbringes mængden af
restprodukter fra de kulfyrede kraftværker.
E 19.5 Betydning for de nationale affaldsmyndigheder
I 1998 vil bekendtgørelsen, der regulerer genanvendelsen af slagger og flyveaske blive
revideret, så hensynet til grundvandet bliver bedre sikret ved genanvendelsen af
restprodukterne.
E 19.6 Betydning for de kommunale myndigheder
Kommunen skal i deres fremtidige planlægning tage højde for de ændrede vilkår
vedrørende håndteringen af restprodukterne fra kulfyrede kraftværker.
Såfremt revisionen af bekendtgørelsen om genanvendelse af restprodukter vil medføre
deponering af en større mængde restprodukter, vil det få betydning for den kommunale
planlægning.
________________________
50 73% af restprodukterne fra kulfyrede kraftværker blev i
1997 genanvendt svarende til 1.300.000 tons. Heraf er 113.000 blevet eksporteret til
udlandet til nyttiggørelse.
51 I Handlingsplan for affald og genanvendelse 1993-97 var
målet at genanvende 56% af den samlede restproduktmængde inden år 2000.
52 Miljø- og Energiministeriets bekendtgørelse om anvendelse
af affaldsprodukter til jordbrugsformål nr. 823 af 16. september 1996.
|