[Forside] [Indhold] [Forrige]
[Næste]
Affald 21
3. Initiativer
3.1 Generelle indsatsområder
3.2 Sektorer og fraktioner
3.3 Affaldsforbrændingsanlæg
3.4 Bygge og anlæg
3.5 Husholdninger
3.6 Industri
3.7 Institutioner, handel og kontor
3.8 Kraftværker
3.9 Renseanlæg
I den danske affaldsstrategi har der hidtil været fokuseret på
affaldsforebyggelse, øget genanvendelse og mindsket deponering. Det skal der stadig
fokuseres på, men nu skal kvaliteten i behandlingen af affaldet forbedres.
Miljøbelastningen fra de kemiske stoffer skal mindskes, og ressourcerne i affaldet skal
udnyttes.
For at realisere Affald 21 skal der iværksættes initiativer på flere
niveauer. Nogle af initiativerne er af mere generel art, andre skal tilpasses den enkelte
sektor eller rettes mod selve affaldsfraktionen.
Det forudsætter bl.a., at staten og kommunerne lever op til deres forpligtigelser,
herunder udarbejder de nødvendige regler og regulativer, og at borgerne og virksomhederne
bidrager til fornuftige affaldsløsninger.
De udviklings- og informationsaktiviteter, der er nævnt i planen, forudsætter et
betydeligt tilskud fra Miljørådet for renere produkter, men der er behov for at
undersøge, hvilke supplerende finansieringsmuligheder, der kan etableres for at styrke
teknologiudviklingen.
Affaldet kan opdeles efter de kilder, det kommer fra (sektorer). Det
drejer sig om affaldsforbrændingsanlæg; byggeri og anlæg; husholdninger; industri;
institutioner, handel og kontor; kraftværker og renseanlæg. Af den samlede mængde
affald bidrager bygge- og anlægssektoren med 27%, husholdning med 22%, industri med 21%,
institutioner/ handel og kontor med 7%, kraftværkerne med 13%. Renseanlæg bidrager med
10%.(se figuren9).
Restprodukterne fra affaldsforbrændingsanlæggene er ikke afbildet som
en del af den totale mængde affald på figuren. Det skyldes, at affaldet i givet fald
ville blive opgjort to gange.
![Image57.gif (6429 bytes)](images/Image57.gif)
I det følgende vil initiativerne kort blive gennemgået: Først nogle
generelle initiativer, dernæst en række initiativer opdelt efter de sektorer, affaldet
kommer fra. En mere detaljeret beskrivelse af initiativerne findes i bilagene A til E.
3.1 Generelle indsatsområder
I Danmark blev der i 1997 produceret 12,9 millioner10
tons affald. Af den samlede mængde affald var mindre end 2% farligt affald og 7%
emballageaffald.
Udviklingen i affaldsmængderne
Generelt er affaldsmængden steget gennem de sidste 10 år frem til 1996. Det er især
inden for bygge- og anlægssektoren og de kulfyrede kraftværker, der har været
registreret en stigning i mængden af produceret affald. Fra 1996 til 1997 er den samlede
affaldsmængde stort set uændret. Mængden af restprodukter fra de kulfyrede kraftværker
er faldet kraftigt fra 1996 til 1997.
På trods af de stigende affaldsmængder er det tidligere mål for
genanvendelse år 2000 nået11. Det har især været bygge-
og anlægssektoren, der har bidraget til den høje genanvendelse.
Affaldsforebyggelse
Folketinget har vedtaget, at de samlede affaldsmængder skal
stabiliseres. Affaldsforebyggelse er en meget svær opgave, der skal løses. Regeringen
vil tage sin del af opgaven, men alle dele af samfundet har et ansvar.
Det har vist sig, at økonomien er den styrende faktor for 80% af
stigningen i affaldsmængderne, men økonomien spiller ikke lige meget ind for alle
fraktioner. Den resterende del af stigningen skyldes andre faktorer, som f.eks. ændringer
i lovgivningen og borgernes adfærd.
For at bryde den generelle stigende udvikling i affaldsdannelsen er det
nødvendigt at klarlægge mekanismerne bag affaldsproduktionen i de enkelte sektorer og
for de forskellige fraktioner og på dette grundlag tilpasse initiativerne (se bilag B om
affaldsmængder).
Ansvaret for at løse problemet med de stigende affaldsmængder hviler
på alles skuldre. Der vil i 1999 blive afholdt en konference, hvor alle involverede
parter vil mødes og bidrage til et forpligtende samarbejde om forebyggelse af affald.
Affaldsdata
Viden om affald skal i langt højere grad danne grundlag for kommunernes planlægning,
regulering og tilsyn. Initiativerne om forbedring af hele affaldssektorens datagrundlag
fremgår af bilag B om datagrundlag.
Forudsætningen for en øget kvalitet i affaldsbehandlingen er, at
der er et godt datagrundlag - ikke blot for at udpege nye indsatsområder, men også for
at se, om de igangsatte initiativer rent faktisk giver det forventede resultat (se bilag B
om datagrundlag).
Teknologiudvikling
En øget kvalitet i affaldsbehandlingen forudsætter, at der
udvikles nye teknologier på området. Der er flere barrierer, der hindrer, at udviklingen
sker automatisk. Barriererne er f.eks. den decentrale kompetence på affaldsområdet,
vekslende markedspriser, samt at affald fremkommer mere eller mindre ujævnt over landet
(se bilag B om teknologiudvikling).
Danmark har på affaldsområdet været med i front, når det gælder
det teknologiske niveau i affaldsbehandlingen. Hvis der på et overordnet niveau skal
udvikles teknologier, som er tilpasset fremtidens affald, er der behov for en intensiv
indsats, så opgaven kan løses systematisk i hele landet. Regeringen vil i samarbejde med
aktørerne på området vurdere, hvor der er behov for en yderligere indsats, og hvorledes
denne indsats bedst kan understøttes.
Afgifter
Affaldsafgift
Med affaldsafgiften er der etableret et godt økonomisk incitament til at styre
affaldet til den behandling, der ønskes fremmet; dvs. øget genanvendelse og mindsket
deponering. Det vil løbende blive sikret, at affaldsafgiften understøtter de overordnede
prioriteringer på affaldsområdet. I den forbindelse skal det vurderes om affaldsafgiften
også skal omfatte farligt affald og forurenet jord, så en mere hensigtsmæssig
behandling fremmes (en uddybende beskrivelse af affaldsafgiften findes i bilag A).
Emballageafgift
Den vægtbaserede emballageafgift vil give producenterne et incitament til at reducere
vægten af emballagerne og derved affaldsmængderne. Hvis emballageafgiften på et senere
tidspunkt fastlægges på baggrund af emballagernes miljøbelastning, vil afgiften foruden
at være affaldsforebyggende indebære et incitament til at reducere miljøbelastningen
fra emballageaffaldet (se bilag A om regulering).
Kapacitet for affaldsforbrændingsanlæg
Tilpasning af kapaciteten
Imødegåelsen af det øgede kapacitetsbehov, hensynet til den overordnede
energipolitik og skærpede miljøkrav12 rummer en række
udfordringer, som bør løses i et tættere samarbejde mellem kommuner, amter og centrale
myndigheder.
Målet er, at forbrændingskapaciteten tilpasses det helt nødvendige behov, og at den
placeres i områder, hvor der opnås bedst mulig energiudnyttelse og størst mulig CO2-fortrængning
under hensyn til princippet om regional selvforsyning. I fremtiden skal opførelse af nye
anlæg, udtagning af drift eller omstilling til kraftvarmeproduktion koordineres tættere.
En stor del af forbrændingsovnene producerer i dag alene varme og ikke kraftvarme. Det
skønnes, at der også efter år 2000 vil være behov for at udnytte kapaciteten i flere
af disse ovne. Brugen skal løbende vurderes særligt under hensyn til størst mulig
energiudnyttelse og de skærpede miljøkrav.
Der vil ske en styrkelse af koordineringen eller blive udarbejdet regler, der sikrer en
samlet planlægning på nationalt og regionalt niveau, således at miljømæssige og
økonomiske hensyn sikres bedst muligt.
Kapaciteten for deponeringsanlæg
Der er frem til år 2004 tilstrækkelig deponeringskapacitet på
landsplan, men der er samtidig store regionale forskelle bl.a. også afledt af
mulighederne for at finde egnede steder til lokalisering af deponeringsanlæggene.
Herudover viser praksis, at planlægningen på området bør gennemføres med en 12-års
tidshorisont. Kapacitetsovervejelserne bør derfor række længere frem end de 4 år, som
ofte er praksis i planlægningen.
3.2 Sektorer og fraktioner
Opdelingen af affaldet efter kilde er hensigtsmæssig. Inden for
hver sektor produceres der som regel affald af samme type, og indsamlingsformen er
tilrettelagt derefter.
I det følgende beskrives indsatsen i hver sektor. Det vil under hver
sektorbeskrivelse fremgå, hvorledes de enkelte mål nås, herunder hvilke fraktioner der
vil blive iværksat initiativer over for, og hvilke indsatser som i dag fungerer
tilfredsstillende (se endvidere bilag D om sektorer og bilag E om fraktioner).
3.3 Affaldsforbrændingsanlæg
Mål år 2004 - 70 % genanvendelse af de samlede affaldsmængder fra
forbrændingsanlæg
Der blev i 1997 produceret ca. 550.000 tons restprodukter fra
affaldsforbrændingsanlæggene (slagger og røggasrensningsaffald)13.
Det forventes, at en stigende mængde affald skal forbrændes i de kommende år, og dermed
vil der blive produceret en stigende mængde restprodukter.
Der tilføres i dag fraktioner til affaldsforbrændingsanlæggene, som
ikke længere anses for at være forbrændingsegnede. Det er fraktioner som PVC,
imprægneret træ samt elektriske og elektroniske produkter.
Affaldsforbrændingsanlæggene skal fremover så vidt muligt friholdes for disse
fraktioner. I det kommende direktiv om affaldsforbrænding vil Danmark arbejde for, at
direktivet kommer til at indeholde principper for forbrænding af visse fraktioner.
Kvaliteten af restprodukterne skal øges. Desuden skal både genanvendelsen og
deponeringen af restprodukterne ske under størst mulig hensyntagen til beskyttelse af
grundvandsressourcerne. Dette indebærer bl.a. udvikling af nye behandlingsmetoder for
røggasrensningsaffaldet.
Affaldsforbrændingsanlæg, initiativer
Elektriske og elektroniske produkter |
Der skal etableres en særskilt ordning
for produkterne.
Kravene til ordningen
fastlægges i en
bekendtgørelse. |
Imprægneret træ |
Imprægneret træ skal
håndteres som
ikke-forbrændingsegnet affald. Det skal deponeres. Når der er
udviklet bedre
behandlingsmetoder, skal
imprægneret træ indsamles
særskilt. |
PVC |
PVC skal udsorteres separat.
Det, der ikke kan genanvendes,
skal deponeres. Når der er
udviklet bedre
behandlingsmetoder, vil der
blive stillet nye krav om særlig
håndtering af affaldet. |
Røggasrensningsaffald |
Der skal etableres 3
landsdækkende
deponeringsanlæg.
Stabiliseringsmetoder for
røggasrensningsaffald er
under udvikling. |
Slagger |
Genanvendelsen af slagger
skal ske under størst mulig
hensyntagen til
grundvandsressourcerne.
Der udstedes en
bekendtgørelse, der regulerer
genanvendelsen af
restprodukter og jord til
bygge- og anlægsformål. |
Initiativer, der reducerer ressourcetabet
Undersøgelser har vist, at elektriske og elektroniske produkter bidrager med
60% af kobbermængden og 20-40% af blymængden, der tilføres enten
affaldsforbrændingsanlæg eller lossepladser. Elektriske og elektroniske produkter skal
derfor indsamles separat og håndteres på en mere miljømæssig hensigtsmæssig måde.
Hermed reduceres et væsentligt ressourcetab. Kravene til håndteringen er fastlagt i en
bekendtgørelse, som blev udstedt i 1998.
Imprægneret træ indeholder ligeledes en række tungmetaller.
Ved tilførsel af træet til affaldsforbrændingsanlæggene vil metallerne forurene
restprodukterne. Imprægneret træ skal fremover håndteres som ikke-forbrændingsegnet
affald og deponeres. Når der er udviklet bedre behandlingsmetoder, skal imprægneret træ
indsamles særskilt med henblik på behandling.
Ved forbrænding bevirker PVC, at der dannes en større mængde
affald (røggasrensningsaffald), end der indfyres. Herudover indeholder PVC ofte
tungmetaller, som forurener restprodukterne. PVC skal derfor udsorteres særskilt.
Såfremt PVC-affaldet ikke kan genanvendes, skal det deponeres. Det anbefales, at
kommunerne anviser PVC-affaldet til deponering i særlige celler, således at det
eventuelt på et senere tidspunkt er muligt at føre affaldet til anden behandling. Når
der er udviklet bedre behandlingsmetoder, vil der blive stillet nye krav om særlig
håndtering af affaldet. En stor del af det hårde PVC-byggeaffald kan i dag genanvendes,
og denne fraktion skal derfor anvises hertil.
Røggasrensningsaffald er klassificeret som farligt affald14.
Affaldet er tidligere blevet deponeret midlertidigt, idet der ikke har været udviklet
egnede metoder til stabilisering af affaldet. Der er sket en formel udpegning af egnede
deponeringslokaliteter, og depoterne skal nu etableres. Der vil fortsat blive arbejdet på
at udvikle stabiliseringsmetoder til behandling af affaldet. Når deponeringsanlæggene er
i drift, vil eksport af røggasrensningsprodukterne ikke længere være tilladt.
I 1997 genanvendtes 82% af slaggerne15.
Den fremtidige genanvendelse af slaggen skal fortsat ske under størst muligt hensyn til
grundvandsressourcerne. Der vil i 1999 blive sendt en bekendtgørelse om regler for
genanvendelse i høring,
Med hensyn til udvikling af genanvendelsesmuligheder og
behandlingsmetoder for restprodukter og røggasrensningsaffald forventes det, at der
bliver etableret et tættere samarbejde mellem forskellige aktører på området. Der er
taget initiativ til oprettelse af et nyt center for restprodukter.
3.4 Bygge og anlæg
Mål år 2004
- 90% genanvendelse af bygge- og anlægsaffaldet
- sortering og separat indsamling af miljøbelastende affaldsfraktioner
- øget anvendelse af miljørigtig projektering
Bygge- og anlægssektoren er karakteriseret ved, at en meget stor del
af affaldet genanvendes. Den høje genanvendelse skal fastholdes, idet der ved
genanvendelse af affaldet spares på vigtige ressourcer.
Målet i år 2004 er at øge genanvendelsen yderligere16.
Stigningen i målsætningen for genanvendelse skal primært nås ved en fortsat
udsortering af bygge- og anlægsaffald som asfalt, sten og beton i rene fraktioner,
udsortering af PVC, imprægneret træ og elektriske og elektroniske produkter samt øget
anvendelse af miljørigtig projektering.
Mængden af bygge- og anlægsaffald udgjorde i 1997 ca. 3,4 mio. tons.
Heraf skønnes mængden af PVC, imprægneret træ, elektriske og elektroniske produkter
tilsammen at udgøre ca. 2% af den samlede mængde bygge- og anlægsaffald.
Det forventes imidlertid, at mængden af PVC og imprægneret træ vil
stige betydeligt i de kommende år. Det skønnes, at mængden af PVC og imprægneret træ
i år 2004 vil udgøre ca. 60.000-70.000 tons.
Behovet for at udsortere andre miljøbelastende fraktioner skal
kortlægges.
Byggeri og anlæg, initiativer
Elektriske og elektroniske produkter |
Der skal etableres en særskilt ordning
for produkterne. Kravene til behandling er fastsat i en bekendtgørelse. |
Imprægneret træ |
Imprægneret træ skal håndteres som
ikke-forbrændingsegnet affald og deponeres. Når der er udviklet bedre
behandlingsmetoder, skal imprægneret træ indsamles særskilt. |
Miljørigtig projektering |
Mulighed for fastlæggelse af krav til
anvendelse af miljørigtig projektering. |
PVC |
Separat udsortering med henblik på
genanvendelse eller deponering. |
Restprodukter og jord |
Kravene til genanvendelse af restprodukter
og jord til bygge- og anlægsformål fastlægges i en bekendtgørelse. |
Initiativer, der øger kvaliteten af affaldsbehandlingen og mindsker ressourcetabet
Der skal etableres en særskilt ordning for elektroniske og elektriske produkter,
og der blev i 1998 udsendt en bekendtgørelse17. Formålet
med bekendtgørelsen er at sikre en miljømæssig korrekt behandling af affaldet.
Imprægneret træ skal håndteres som ikke-forbrændingsegnet
affald til deponering. Der findes endnu ikke en velegnet behandlingsmetode, men der
foregår en del udvikling på området. Når der er udviklet bedre behandlingsmetoder,
skal der etableres en særskilt indsamling af imprægneret træ.
Konceptet miljørigtig projektering inddrager hensynet til
affaldsforebyggelse og genanvendelse. Anvendelsen af miljørigtig projektering er i dag
frivillig, men mulighederne for at stille krav til anvendelsen skal undersøges i
samarbejde med By- og Boligministeriet.
PVC-affald skal udsorteres separat. PVC-byggeaffald indeholder en stor
mængde hård PVC, der i dag kan genanvendes. Genanvendeligt hårdt PVC-byggeaffald skal
derfor anvises til genanvendelse. Det PVC-affald, der ikke kan genanvendes, skal deponeres
. Det anbefales, at kommunerne anviser PVC-affaldet til deponering i særlige celler,
således at det eventuelt på et senere tidspunkt er muligt at føre affaldet til anden
behandling. Når der er udviklet egnede behandlingsmetoder, vil der blive stillet nye krav
om særlig håndtering af affaldet.
I 1999 vil en bekendtgørelse om restprodukter og jord til
bygge- og anlægsformål blive sendt i høring. Formålet er at sikre, at genanvendelsen
sker under størst mulig hensyntagen til grundvandsressourcerne.
Samlet betyder de nævnte initiativer, at målet om genanvendelse af
90% af bygge- og anlægsaffald sættes til 90% i år 2004.
3.5 Husholdninger
Mål år 2004
- øget fokus på sammenhængen mellem materielt forbrug og affaldsmængder
- fastholdelse af et returflaskesystem
- øget indsamling af farligt affald fra husholdninger
Husholdningsaffald består af dagrenovation, storskrald og
haveaffald. En lille del af husholdningsaffaldet er farligt affald.
Der har været en stigning i mængden af husholdningsaffald, og
hovedparten af denne stigning kan især tillægges en øget mængde haveaffald. Stigningen
må i øvrigt ses i sammenhæng med en øget købekraft og et stigende privatforbrug i
befolkningen.
Der er ikke fastsat specifikke mål for genanvendelse, forbrænding og
deponering for sektoren som helhed. Der skal sættes fokus på det materielle forbrug og
de deraf følgende affaldsmængder. Samtidig skal et returflaskesystem fastholdes.
Den vægtbaserede emballageafgift giver i et vist omfang producenterne
et incitament til at reducere vægten af emballagerne og derved affaldsmængderne. Hvis
emballageafgiften på et senere tidspunkt fastlægges på baggrund af emballagernes
miljøbelastning, vil afgiften foruden at være affaldsforebyggende indebære et
incitament til at reducere miljøbelastningen fra emballageaffaldet.
For at nå målsætninger for dagrenovation, haveaffald og storskrald
er det nødvendigt, at borgerne inddrages og deltager aktivt i de enkelte
indsamlingsordninger. Dette indebærer, at informationsindsatsen i de enkelte kommuner
skal øges for at skabe det bedst mulige kendskab til de konkrete affaldsordninger.
Herudover skal borgerne i højere grad end tidligere have mulighed for
at aflevere fraktioner, der indeholder miljøbelastende stoffer, til særskilt behandling.
Et andet formål med denne informationsindsats i kommunerne er at
skærpe borgernes interesse for at anskaffe produkter, der efter endt brug er mindst
muligt miljøbelastende i affaldsleddet.
Indsamlingen af husholdningsaffald finansieres i mange kommuner via et
generelt renovationsgebyr. Det skal undersøges, hvorvidt et differentieret
renovationsgebyr på en miljømæssig fornuftig måde vil øge borgernes incitament til at
medvirke til øget genanvendelse og affaldsminimering.
Dagrenovation
Mål år 2004
- 30% genanvendelse af dagrenovationen
- 70% forbrænding
Genanvendelsen af dagrenovation18 kan
øges betydeligt, og der skal i de kommende år især sættes fokus på øget sortering og
indsamling af glas, papir, plast samt den organiske fraktion i dagrenovationen.
Mål på længere sigt
- 40-50% genanvendelse af dagrenovationen
Et groft skøn viser, at de fire fraktioner tilsammen udgør ca. 84 %
af den samlede mængde dagrenovation19.
Dagrenovation, initiativer
Batterier |
Når egnede behandlingsmetoder er
udviklet, skal alle batterier samles ind. |
Elektriske og elektroniske produkter |
Produkterne skal indsamles og behandles
særskilt. |
Farligt affald (malerester, medicinrester,
farlige kemiske stoffer og produkter) |
Information til husholdningerne om farligt
affald for at øge indsamlingen. |
Glas |
Den eksisterende ordning skal
effektiviseres. Der skal gennemføres en informationskampagne for øget indsamling af
glas.Markedet for genbrug af vinflasker og for at reducere skårprocenten ved en
forbedring af opsamlingsmateriellet skal vurderes.
Et system for returflasker fastholdes. |
Organisk dagrenovation |
Erfaringsgrundlaget for biogasanlæg skal
vurderes. Herefter skal der indføres krav om indsamling af organisk dagrenovation. Der
vil blive udarbejdet en status for genanvendelse af organisk dagrenovation |
Papemballager |
Der skal etableres afleveringsmulighed for
pap til genanvendelse. |
Papir |
Der skal etableres henteordninger for
papir fra private husstande.
Vurdering af de faktorer, der forringer genanvendelse af papir, f.eks.
lim. |
Plastemballager |
Vurdering af muligheder for genanvendelse
af plastemballager skal gennemføres. |
Initiativer, der øger genanvendelsen
Når der er udviklet egnede behandlingsmetoder, skal alle batterier indsamles.
Der skal etableres en særskilt ordning for elektriske og elektroniske produkter. I
1998 blev der udstedt en bekendtgørelse, hvis formål var at sikre en miljømæssig
korrekt behandling af affaldet.
Borgerne har en vigtig rolle i at udsortere det farlige affald
fra de private husholdninger. Ofte vil en del af det farlige affald, p.g.a. manglende
viden, havne i den kommunale dagrenovation. Kommunerne skal derfor øge informationen til
borgerne om de ordninger, der eksisterer i de enkelte kommuner. Til hjælp for kommunerne
vil der i 1999 blive udarbejdet en vejledning om farligt affald.
Indsamlingen af glasaffald kan øges gennem en styrket
information til borgerne. Der skal derfor iværksættes informationskampagner, der sigter
mod at øge indsamlingen af emballageglas samt at reducere fejlsorteringen. Muligheden for
at reducere skårprocenten af det indsamlede glas gennem bedre opsamlingsmateriel vil
blive vurderet. Derudover vil markedet for genbrug af vinflasker og de miljømæssige
effekter ved eksport af flasker blive vurderet.
Et returflaskesystem sikrer et højt niveau af genbrug af
emballager og hermed en betydelig reduktion af både affaldsmængde og ressourceforbrug.
Der arbejdes fortsat på at udbygge erfaringsgrundlaget for
biogasanlæg til behandling af organisk dagrenovation. Når dette grundlag er
tilstrækkeligt, skal der indføres krav om indsamling af organisk dagrenovation. Der vil
blive udarbejdet en status for genanvendelse af organisk dagrenovation og spildevandsslam,
som eventuelt vil danne baggrund for en handlingsplan for genanvendelse af det organiske
affald.
Der skal etableres afleveringsmulighed for papemballage fra
husholdningerne til genanvendelse. Det skal desuden vurderes, i hvilken udtrækning plastdunke
skal indsamles og afsættes til genanvendelse. Afleveringen kan eventuelt etableres gennem
storskraldsordningerne.
Indsamlingen af papir fra husholdninger skal øges ved at
benytte mere effektive indsamlingssystemer og indsamle flere typer papir. Ved at udbygge
ordningen fra år 2000 med etablering af henteordninger fra husholdninger forventes en
fordobling af indsamlingen. Sideløbende hermed vil de barrierer, der hindrer øget
genanvendelse, blive vurderet. Der kan eksempelvis være tale om at anvende en alternativ
lim- eller farvetype.
Samlet betyder initiativerne, at genanvendelsen af
dagrenovationen øges til 30% i år 2004 (15% i 1997). Især øget indsamling af papir og
organisk dagrenovation indebærer, at målet for genanvendelse i år 2004 kan nås.
Storskrald
Mål år 2004
- 25% genanvendelse
- 37,5% forbrænding
- 37,5% deponering
Genanvendelsen af storskrald kan øges dels ved at
omlægge/forbedre de eksisterende ordninger, dels ved at inddrage borgerne aktivt i
processen ved at kræve øget sortering af en række fraktioner20.
Der vil især blive sat fokus på udsortering af elektriske og
elektroniske produkter, imprægneret træ, kølemøbler og PVC. Et groft skøn viser at
disse fraktioner tilsammen udgør ca. 12% af den samlede mængde storskrald21.
Mange kommuner har inden for de sidste år etableret bemandede
genbrugsstationer, og disse er ofte suppleret med indsamlingsordninger.
Storskrald, initiativer
Batterier og akkumulatorer |
Når der er udviklet egnede
behandlingsmetoder skal alle batterier indsamles. |
Elektriske og elektroniske produkter |
Der skal etableres en særskilt ordning for
indsamling af elektriske og elektroniske produkter. Kravene er fastsat i en
bekendtgørelse. |
Imprægneret træ |
Imprægneret træ skal håndteres som
ikke-forbrændings-egnet affald. Det skal deponeres. Når der er udviklet bedre
behandlingsmetoder, skal der etableres en særskilt ordning for imprægneret træ. |
Kølemøbler |
Kølemøbler indsamles særskilt med henblik
på øget genanvendelse og udsortering af miljøbelastende fraktioner. |
PVC |
PVC skal udsorteres separat. Det, der ikke
kan genanvendes, skal deponeres. Når der er udviklet bedre behandlingsmetoder, vil der
blive stillet nye krav om særlig håndtering af affaldet. |
Initiativer, der øger genanvendelsen og sikrer bedre kvalitet i affaldsbehandlingen
Muligheden for at øge genanvendelsen ved at stille krav til storskraldsordninger, vil
blive vurderet.
Der er i dag etableret en særskilt ordning for Ni-Cd batterier og
blyakkumulatorer. Ordningen for blyakkumulatorer fungerer fint. Når der er udviklet bedre
behandlingsmetoder til batterier, skal alle batterier indsamles.
Der skal etableres en særskilt ordning for elektroniske og elektriske
produkter. Der er i 1998 udstedt en bekendtgørelse herom22.
Formålet er at sikre en miljømæssig korrekt behandling af affaldet. Bekendtgørelsen
vil blive suppleret med en landsdækkende informationskampagne, og der vil blive
udarbejdet en række miljøvejledninger. Endelig vil der blive udarbejdet
miljømærkekriterier for flere produkter. I 1998 vil der blive etableret et
produktområdepanel for elektronikområdet.
Imprægneret træ skal fremover håndteres som ikke-forbrændingsegnet affald. Træet
skal deponeres. Når der er udviklet bedre behandlingsmetoder, skal det indsamles
særskilt.
Kølemøbler skal fortsat indsamles med henblik på miljømæssig
forsvarlig behandling af affaldet. CFCen skal udtages og opsamles, og der skal ske en
ressourcemæssig udnyttelse af de genanvendelige fraktioner.
PVC skal udsorteres separat. Det, der ikke kan genanvendes, skal
anvises til deponering. Det anbefales, at kommunerne anviser affaldet til deponering i
særlige celler, således at det er muligt eventuelt på et senere tidspunkt at føre
affaldet til anden behandling. Når bedre behandlingsmetoder er udviklet, vil der blive
stillet nye krav om særlig håndtering af affaldet.
Samlet betyder initiativerne, at genanvendelsen af storskrald stiger
til 25% i 2004 (17% i 1997). Initiativerne inden for elektriske og elektroniske produkter
samt kølemøbler sikrer, at der sker en forbedring i kvaliteten af affaldsbehandlingen.
Ca. 50.000 tons, svarende til halvdelen af den samlede mængde affald i
form af elektriske og elektroniske produkter, er typisk endt i storskraldet. De nye
initiativer på området indebærer, at disse mængder vil blive flyttet op i den bedste
kategori i behandlingshierarkiet, nemlig fra forbrænding og deponering til genanvendelse.
Haveaffald
Mål år 2004
Hjemmekompostering af haveaffald er blevet fremmet i en længere
årrække gennem informationsmateriale og -kampagner. Kommunerne har frivilligt etableret
ordninger og anlæg for kompostering af haveaffald.
Genanvendelsen af haveaffald forventes ikke at kunne øges yderligere23.
Den nuværende indsats vil blive fastholdt, og der forventes ikke
iværksat nye initiativer på området.
3.6 Industri
Målet for genanvendelse af industriaffald år 2000 er allerede nået
men mængden af affald, der deponeres, er for stor. Der skal derfor sættes målrettet ind
på at nedbringe mængden af affald til deponering samtidig med, at
genanvendelsesprocenten skal øges til 65%.
Mål år 2004
- 65% genanvendelse
- 15 % deponering
- forbedret indsamling af farligt affald
Målet i år 2004 er at nedbringe mængden til deponering til højst
15%. En undersøgelse viser, at shredderaffald og støberiaffald udgør 27% af det
industriaffald, der blev deponeret i 1997, svarende til ca. 190.000 tons24.
Andre fraktioner skal udsorteres med henblik på at øge
genanvendelsen. Fraktionerne fremgår af oversigten nedenfor. Mængden af de fraktioner,
der iværksættes initiativer over for, udgør skønsmæssigt tilsammen ca. 22% af den
samlede mængde industriaffald. De primære fraktioner er elektriske og elektroniske
produkter, papir og pap, PCB/PCT, bilaffald, herunder shredderaffald samt støberiaffald,
som mængdemæssigt og miljømæssigt er vigtige fraktioner.
Der skal fokus på virksomhedernes affald. Oplysninger om affald skal
opprioriteres. Det vil der blive taget hensyn til ved evalueringen af de grønne
regnskaber og ved implementering af IPPC-direktivet. Der skal afholdes en workshop om
hvorledes genanvendelsen kan øges, herunder eksempelvis ved etablering af affaldsbørser.
Erfaringer med erhvervsaffaldskonsulenter vil blive evalueret.
Industri, initiativer
Batterier og akkumulatorer |
Når der er udviklet egnede
behandlingsmetoder, skal alle batterier indsamles. |
Bilaffald |
Der skal etableres en særskilt ordning
for bilaffald. Kravene til ordningen fastlægges i en bekendtgørelse. |
Elektriske og elektroniske produkter |
Der skal etableres en særskilt ordning
for elektroniske og elektriske produkter. Kravene er fastlagt i en bekendtgørelse. |
Farligt affald |
Der vil blive udarbejdet en vejledning om
farligt affald. |
Kølemøbler |
Kølemøbler indsamles særskilt med
henblik på øget genanvendelse og udsortering af miljøbelastende fraktioner. |
Pap og papir |
Der udarbejdes en vejledning til
kommunerne, som præciserer gældende regler. |
PCB/PCT |
Bekendtgørelse om PCB/PCT blev udstedt i
1998. |
Plast-transportemballager |
Ordningen er under implementering |
PVC |
PVC skal udsorteres separat. Det, der ikke
kan genanvendes, skal deponeres. Når der er udviklet nye behandlingsmetoder, vil der
blive stillet nye krav om særlig håndtering af affaldet. |
Shredderaffald |
Når der er udviklet egnede
behandlingsmetoder, vil der blive stillet krav om særlig håndtering af affaldet.. |
Spildolie |
Tilskudsordningen skal revurderes. |
Støberiaffald |
Udvikling af nye behandlingsmetoder skal
fremmes. |
Initiativer, der reducerer ressourcetabet og nedbringer mængden af affald til
deponering
Der skal etableres en særskilt ordning for bilaffald. En bekendtgørelse med
krav til håndtering af affaldet vil blive sendt i høring i 1999. Genanvendelige og
miljøbelastende fraktioner skal udsorteres med henblik på genanvendelse eller
miljømæssigt forsvarlig bortskaffelse. Der skal endvidere indføres en
certificeringsordning for de virksomheder, der foretager affaldsbehandling af biler.
Kravet om certificeringsordningen forudsætter en ændring af Miljøbeskyttelsesloven.
Endnu er der i Danmark ikke udviklet en teknik til behandling af
shredderaffald.
Der er en metode under udvikling. Metoden er ikke afprøvet i fuld skala endnu. Når en
behandlingsteknik er udviklet, vil der blive stillet krav om særlig håndtering af
affaldet.
Store dele af affaldssandet fra støberierne kan teknisk set
genanvendes i dag. Det skal derfor sikres, at alle støberier i Danmark arbejder på at
genanvende affaldssandet. Muligheder for at genanvende andre affaldsfraktioner fra
støberier skal undersøges. Initiativer, der støtter dette, vil blive fremmet.
Initiativer, der øger genanvendelsen og øger kvaliteten i affaldsbehandlingen
Der er i dag etableret særskilte ordninger for Ni-Cd-batterier og blyakkumulatorer.
Ordningen for blyakkumulatorer fungerer fint. Når der er udviklet bedre
behandlingsmetoder, skal alle batterier indsamles.
Der skal etableres en særskilt ordning for elektriske og
elektroniske produkter. I 1998 blev der udstedt en bekendtgørelse. Formålet med
bekendtgørelsen er at sikre, at fraktionen håndteres korrekt. Bekendtgørelsen vil blive
suppleret med en landsdækkende informationskampagne, og der vil blive udarbejdet en
række miljøvejledninger. Endelig vil der blive udarbejdet miljømærkekriterier for
flere produkter.
Virksomhederne er ansvarlige for at oplyse kommunerne om deres farlige
affald. Der vil i 1999 blive udarbejdet en vejledning om farligt affald. Formålet
er at forbedre forståelsen af, hvordan kriterierne for farligt affald skal anvendes.
Farligt affald er undtaget fra affaldfsafgiften. Grundlaget for undtagelsen skal vurderes.
Kølemøbler skal fortsat indsamles med henblik på
miljømæssig forsvarlig behandling af affaldet. CFCen skal udtages og opsamles, og
der skal ske en ressourcemæssig udnyttelse af de genanvendelige fraktioner.
Papir- og papindsamlingen skal øges betydeligt. Der vil blive
udarbejdet en vejledning til kommunerne for herigennem at indskærpe ansvaret med hensyn
til etablering af genanvendelsesordninger for papir og pap samt tilsynet med ordningerne.
I 1998 blev der udstedt en bekendtgørelse om PCB/PCT25, herunder om krav til registrering af visse PCB/PCT holdige
apparater.
PVC skal udsorteres separat. Det, der ikke kan genanvendes, skal
anvises til deponering. Det anbefales, at kommunerne anviser PVC-affaldet til deponering i
særlige celler, således at det eventuelt på et senere tidspunkt er muligt at føre
affaldet til anden behandling. Når bedre behandlingsmetoder er udviklet, vil der blive
stillet nye krav om særlig håndtering af affaldet.
Spildolie indsamles og bortskaffes i dag ved forbrænding med
energiudnyttelse. Tilskudsordningen for spildolie skal nu vurderes, og lovgivningen vil
blive justeret efter behov.
Fra 1. juli 1998 er der krav om genanvendelse af transportemballager
af plast fra erhverv. Ordningerne er således ved at blive indarbejdet i kommunerne.
Samlet vil initiativerne medføre, at genanvendelsen af
industriaffaldet vil stige til 65% i 2004 (58% i 1997). De vigtigste fraktioner, der
bidrager til at øge genanvendelsen, er papir, pap, shredderaffald, elektriske og
elektroniske produkter samt støberiaffald.
Initiativerne over for bilaffald, shredderaffald samt elektriske og
elektroniske produkter og støberiaffald vil alle bidrage til en reduktion af mængden til
deponering.
Flere af initiativerne vil bidrage til, at der sker i forbedring i
affaldsbehandlingen. Dette gælder eksempelvis behandlingen af elektriske og elektroniske
produkter, som tidligere er omtalt.
3.7 Institutioner, handel og kontor
Mål år 2004
- 50% genanvendelse
- 45% forbrænding
- 5% deponering
Genanvendelsen af affald fra institutioner, handel og kontor26 er langt fra målet for år 2000. Der skal derfor i de
kommende år sættes fokus på udsortering af en række affaldsfraktioner med henblik på
genanvendelse eller særlig behandling.
Målet år 2004 er at nå en genanvendelse på 50%. Målsætningen skal primært nås
ved kildesortering af en række fraktioner med henblik på genanvendelse. Fraktionerne
fremgår nedenfor. De største fraktioner er dæk, elektriske og elektroniske produkter,
glas, organisk affald (madaffald fra storkøkkener) pap, papir, og plast.
Et groft skøn viser, at disse fraktioner udgør ca. 87% af den samlede
affaldsmængde inden for sektoren27.
Erfaringer med erhvervsaffaldskonsulenter vil blive evalueret, og der
skal ske en kortlægning af sammensætningen af affaldet fra sektoren.
Institutioner, handel og kontor, initiativer
Batterier |
Når nye behandlingsmetoder er udviklet,
skal alle batterier indsamles. |
Biler |
Udtjente biler skal indsamles og behandles
miljømæssigt korrekt. |
Dæk |
Den eksisterende ordning skal udbygges. |
Elektriske og elektroniske produkter |
Der skal etableres en særskilt ordning.
Kravene til ordningen er fastsat i en bekendtgørelse. |
Klinisk risikoaffald |
Status quo. |
Kølemøbler |
Den eksisterende ordning fortsætter. |
Organiske affald (madaffald fra
storkøkkener) |
Den eksisterende ordning skal revurderes. |
Papir og pap |
Der udarbejdes en vejledning til
kommunerne, som præciserer gældende regler. |
Plast- transportemballager |
Ordning er under implementering. |
PVC |
PVC skal udsorteres separat.. Det, der
ikke kan genanvendes, skal deponeres. Når der er udviklet bedre behandlingsmetoder, vil
der blive stillet nye krav til særlig håndtering af affaldet |
Spildolie |
Tilskudsordningen skal revurderes. |
Initiativer, der øger genanvendelsen og sikrer en bedre kvalitet i
affaldsbehandlingen
Når nye behandlingsmetoder for batterier er udviklet, skal alle batterier
indsamles separat. Hidtil er kun Ni-Cd batterier og blyakkumulatorer blevet indsamlet.
Ordningen for blyakkumulatorer fungerer tilfredsstillende.
Udtjente biler skal indsamles effektivt, og miljørigtig
behandling af dem skal sikres. Der vil blive udstedt en bekendtgørelse i høring i 1999
om krav til håndtering af affaldet. De genanvendelige og miljøbelastende fraktioner
udsorteres med henblik på genanvendelse eller miljømæssig forsvarlig bortskaffelse. Der
skal endvidere indføres en certificeringsordning for de virksomheder, der foretager
affaldsbehandling af biler. Kravet om certificeringsordningen forudsætter en ændring af
Miljøbeskyttelsesloven.
Der skal ske en udbygning af den eksisterende ordning for
dæk.
Ordningen vil blive udvidet til også at omfatte store dæk, der skal indsamles med
henblik på genanvendelse eller nyttiggørelse ved forbrænding med energiudnyttelse.
Der skal etableres en særskilt ordning for elektriske og
elektroniske produkter, og der er udstedt en bekendtgørelse i 1998. Her stilles der
krav til håndteringen af affaldet. Bekendtgørelsen vil blive suppleret med en
landsdækkende informationskampagne, og der vil blive udarbejdet en række
miljøvejledninger. Endelig vil der blive udarbejdet miljømærkekriterier for flere
produkter.
Kølemøbler skal fortsat indsamles med henblik på
miljømæssig behandling af affaldet. CFCen fra kølemøblerne skal udtages og opsamles,
og der skal ske en ressourcemæssige udnyttelse af de genanvendelige fraktioner.
Organisk affald (madaffald fra storkøkkener) oparbejdes til
dyrefoder. Indsamlingsordningen har fungeret siden 1986, og der er behov for at vurdere,
hvorvidt andre former for genanvendelse end oparbejdning til dyrefoder kan være relevant.
Reglerne for ordningen skal derfor gennemgås og justeres efter behov.
Papir- og papindsamlingen skal øges betydeligt. Kommunerne skal
i dag anvise papir og pap fra erhverv til genanvendelse. Offentlige og private
institutioner og virksomheder har derfor en pligt til at udsortere disse fraktioner til
genanvendelse. Der vil blive udarbejdet en vejledning til kommunerne for herigennem at
indskærpe ansvaret med hensyn til etablering af genanvendelsesordninger for papir og pap
samt tilsynet med ordningerne.
PVC skal udsorteres separat. Det, der ikke kan genanvendes, skal
anvises til deponering. Det anbefales, at kommunerne anviser affaldet til deponering i
særskilte celler, således at det eventuelt på et senere tidspunkt er muligt at føre
affaldet til anden behandling. Når bedre behandlingsmetoder er udviklet, vil der blive
stillet nye krav om særlig håndtering af affaldet.
Spildolie indsamles og bortskaffes i dag ved forbrænding med
energiudnyttelse. Der ydes tilskud til bortskaffelsen af spildolien ved forbrænding på
fjernvarmeanlæg. Tilskudsordningen skal vurderes, og justering af lovgivningen vil blive
foretaget efter behov.
Fra 1. juli 1998 er der krav om genanvendelse af transportemballager
af plast fra erhverv. Ordningen er således ved at blive indarbejdet i kommunerne.
Samlet set vil initiativerne inden for sektoren medføre, at
genanvendelsen vil stige til 50% i 2004 (38% i 1997). Initiativerne inden for papir og pap
samt elektronikområdet bidrager mest til stigningen.
Flere af initiativerne vil samtidig bidrage til, at der sker en
forbedring i behandlingsmetoderne i forhold til i dag. Det kan eksempelvis nævnes, at ca.
20% af den samlede mængde elektronikaffald kommer fra sektoren institutioner, handel og
kontor. Initiativet overfor denne fraktion medfører, at der vil blive flyttet 20.000 tons
affald fra deponering eller forbrænding til genanvendelse.
3.8 Kraftværker
Mål år 2004
- reduktion af den kulbaserede energiproduktion
- genanvendelse af 90% af restprodukterne fra de kulfyrede kraftværker
- miljømæssig forsvarlig genanvendelse af bioaske
Regeringens energihandlingsplan Energi 21 vil bl.a. medføre, at den
kulbaserede energiproduktion over 30 år stort set vil ophøre. Dette får afgørende
indflydelse på mængden af restprodukter fra de kulfyrede kraftværker, som forventes at
falde betydeligt. Den mængde, der nødvendigvis vil blive produceret i de kommende år,
skal fortsat genanvendes under størst mulig hensyntagen til beskyttelsen af
grundvandsressourcerne.
Energi 21 indebærer, at mængden af træ og energiafgrøder fremover
vil udgøre en stigende del af brændstoffet, og genanvendelsen af asken vil have høj
prioritet.
Kraftværker, initiativer
Restprodukter fra kulfyrede
kraftværker |
Der vil blive udstedt en
bekendtgørelse, der regulerer
genanvendelsen af restprodukter
fra kulfyrede kraftværker. |
Restprodukter fra biobrændsler |
Der vil blive udstedt en
bekendtgørelse, der regulerer
genanvendelse af bioaske.
Der skal udvikles metoder, der øger genanvendelsen af restprodukter fra
biobrændsler. |
Initiativer, der øger kvaliteten af genanvendelsen
Der vil i de kommende 30 år fortsat ske en produktion af restprodukter fra de
kulfyrede kraftværker28. Der skal fortsat ske en høj
genanvendelse29 af restprodukterne. Der vil derfor i 1999
blive sendt en bekendtgørelse i høring om håndtering af restprodukter og jord, der
regulerer genanvendelsen af restprodukter fra de kulfyrede kraftværker.
Ved en øget anvendelse af biobrændsler er der behov for at adskille
flyveasken fra bundasken, med henblik på øget genanvendelse. Der skal udvikles metoder,
der sikrer, at den cadmiumholdige flyveaske kan udtages separat med henblik på særskilt
behandling. Der er endvidere behov for, at der tages initiativ til udvikling af nye
metoder til genanvendelse af restprodukterne fra biomassen. Krav til anvendelse af
bioasker til gødningsformål vil blive fastsat i en bekendtgørelse, der forventes at
blive sendt i høring i 1999.
3.9 Renseanlæg
Mål år 2004
- 50% genanvendelse af slam til jordbrugsformål
Genanvendelsen af affald fra kommunale renseanlæg udgjorde 70% af de
samlede mængder (vådvægt) i 1997. Hermed er målet år 2000 opfyldt30.
Krav til slammets indhold af visse kemiske stoffer, der bliver skærpet
yderligere i år 2000, forventes at betyde, at kommunerne i en overgangsperiode skal
findes alternativer til udbringning på landbrugsjord.
Både gødningsindholdet og energiindholdet i spildevandsslam skal
udnyttes, men på grund af skærpede krav til indholdet af visse organiske kemiske stoffer
i slammet, forventes den nuværende høje udbringning af slam på landbrugsjord ikke at
kunne opretholdes. Målet er derfor at fastholde 50% genanvendelse i år 2004 (se bilag J
om fraktionen slam).
Renseanlæg, initiativer
Generelt |
Reduktion af brugen af miljøfremmede
stoffer. |
Slam |
Revurdering af gældende regler.
Udarbejdelse af en status for genanvendelse af organisk dagrenovation og
spildevandsslam.
Undersøgelse af bioforgasning af
slam før udbringning på
landbrugsjord. |
Initiativer, der øger kvaliteten af slam til genanvendelse
Kvaliteten af slammet og mulighederne for øget genanvendelse søges allerede i dag,
men også fremover forbedret gennem den generelle udfasningspolitik for de miljøfremmede
stoffer.
Der er desuden igangsat vurderinger af nedbrydningen af miljøfremmede
stoffer i slam ved forskellige behandlingsformer, langtidseffekter af udbringning af slam
på landbrugsjord samt planters optagelse af miljøfremmede stoffer.
Reglerne for jordbrugsmæssig anvendelse af spildevandsslam vil blive
revurderet, såfremt resultaterne af undersøgelserne viser behov for dette.
I 1999 vil der blive udarbejdet en status for genanvendelse af organisk
dagrenovation og spildevandsslam. Denne status vil eventuelt danne grundlag for en
handlingsplan for genanvendelse af det organiske affald.
Initiativer, der øger energigenvinding fra slam
I undersøgelsesprogrammet for biogas vil der blive afsat midler til nærmere
undersøgelse af, hvorledes slam kan bioforgasses mest hensigtsmæssigt før udbringning
på landbrugsjord.
Affald 21: Groft skøn over fordelingen i affaldsproduktion af udvalgte fraktioner
inden for hver sektor se her
_________________________
9 I figuren Affald fra de primære kilder, 1997 er der
kun medtaget affaldet fra de primære kilder, d.v.s. at restprodukter fra
affaldsforbrændingsanlæggene ikke er indregnet i den totale mængde affald.
10 Affaldsstatistik 1997, Orientering fra Miljøstyrelsen,
nr. 1 , 1999.
11 Jf. Handlingsplan for affald og genanvendelsen 1993-97
var målet i år 2000 54% genanvendelse, 25% forbrænding og 21 deponering. I 1997 blev
der registreret en genanvendelse på 63%, 20 % forbrænding, 16 % deponering og 1% særlig
behandling.
12 Der er en forventning om nyt EU direktiv om
affaldsforbrændningsanlæg, hvor der bl.a. stilles krav til emissioner.
13 Restprodukter fra affaldsforbrændingsanlæggene er ikke
medregnet i opgørelserne over de samlede affaldsmængder, da affaldet ellers ville blive
opgjort to gange.
14 I 1997 blev der produceret 61.300 tons røggasaffald
15 I 1997 blev der produceret 493.800 tons slagge
16 Målsætningen i Handlingsplan for affald og genanvendelse
1993-97 var 60% genanvendelse af bygge- og anlægsaffaldet i år 2000. Målsætningen blev
i 1993 revideret og sat til 85% genanvendelse inden år 2000.
17 Bekendtgørelse nr, 1067 af 22. december 1998 om
håndtering af affald af elektriske og elektroniske produkter.
18 Jf. Handlingsplan for affald og genanvendelse 1993-97 var
målet 40-50% genanvendelse. Dette mål er ikke nået, idet der i 1997 blev registreret en
genanvendelsesprocent på 15%. De eksisterende ordninger skal derfor udbygges og
effektiviseres.
19 Mængden af dagrenovation udgjorde i 1997 1.621.000 tons
20 Jf. Handlingsplan for affald og genanvendelse 1993-97 var
målet 25% genanvendelse, 37,5% forbrænding og 37,5% deponering. Genanvendelsen i 1997
var 17%, 41% blev forbrændt, og 41% blev deponeret. Tidligere fastsatte målsætninger er
således ikke nået.
21 Mængden af storskrald udgjorde 588.000 tons i 1997.
22 Bekendtgørelse nr. 1067 af 22. december 1998 om
håndtering af affald af elektriske og elektroniske produkter.
23 Genanvendelsen var i 1997 97%, og kun 1% af haveaffaldet blev
deponeret.. Mængden af haveaffald var i 1997 443.000 tons
24 Den samlede mængde industriaffald var i 1997 2.736.000
tons. Ca. 26% af affaldet blev deponeret og 58% blev genanvendt.
25 Bekendtgørelse nr. 925 af 13. december 1998 om PCB, PCT og
erstatningsstoffer herfor.
26 Genanvendelsen var 38% i 1997.
27 Den samlede affaldsmængde var i 1997 851.000 tons.
28 I 1996 blev der produceret 2.300.000 tons restprodukter.
Mængden var den største nogensinde på grund af en stor eksport af elektricitet til
Norge og Sverige. Mængden af restprodukter forventes at falde, og i år 2004 formodes den
producerede mængde at være under 1.000.000 tons.
29 I 1997 blev der produceret 1.775.000 tons restprodukter.
Heraf blev 73 % genanvendt.
30 I 1997 blev der produceret i alt 1.248.000 tons slam, sand og
ristestof på renseanlæg. I følge Handlingsplan for affald og genanvendelse 1993-97 var
målet at genanvende 50 % af slammet. I 1997 blev 72 % af slammet genanvendt.
31 De nævnte affaldsfraktioner udgør ikke den totale
affaldsmængde inden for hver sektor. * Bilaffaldet er ikke medregnet i
sammentællingerne, da f.eks. dæk, akkumulatorer og shredderaffald er delfraktioner fra
bilaffaldet og ellers vil blive medregnet to gange
|