[Forside] [Indhold] [Forrige]
[Næste]
Affald 21
B 1 Affaldsmængder og datagrundlag
B 1 Udviklingen i affaldsmængderne
B 1.1 Status
B 1.2 Udviklingen i affaldsmængderne
B 1.3 Affald - en ressource
B 1 Udviklingen i affaldsmængderne
B 1.1 Status
Mål år 2004
- stabilisere de samlede affaldsmængder
- udnytte energi- og råvareressourcerne i affaldet
De samlede affaldsmængder er fra 1995 til 1996 steget med 10% men er faldet 0,5% fra
1996 til 1997. De overordnede mål for affaldsbehandlingen år 2000 er opfyldt1.
Den totale affaldsmængde er således stort set uændret fra 1996 til 1997. Dette
skyldes hovedsageligt et fald på 24% i mængden af restprodukter fra kulfyrede
kraftværker, og en stigning i bygge- og anlægsaffaldet på 11%. Affaldsmængderne fra
industri, service og renseanlæg er kun steget 1-4% og mængden af husholdningsaffald er
uændret.
I Danmark blev der i 1997 produceret 12,9 millioner tons affald (tabel 1). Af dette var
2% farligt affald2 og 7% emballageaffald3.
Tabel 1. Samlet
affaldsproduktion i Danmark i 1994 til 1997. |
1000 tons |
|
Kilde |
1994 |
1995 |
1996 |
1997 |
Husholdninger |
2.575 |
2.610 |
2.767 |
2.776 |
Dagrenovation |
1.662 |
1.628 |
1.655 |
1.621 |
Storskrald |
606 |
618 |
639 |
588 |
Haveaffald |
286 |
326 |
401 |
443 |
Andet |
21 |
38 |
72 |
124 |
Institutioner/handel og kontor |
656 |
834 |
851 |
861 |
Fremstilling mv. |
2.309 |
2.563 |
2.632 |
2.736 |
Byggeri og anlæg |
2.433 |
2.559 |
3.088 |
3.427 |
Rensningsanlæg |
1.156 |
1.195 |
1.212 |
1.248 |
Slagger, flyveaske mv. (kulfyrede
kraftværker) |
1.962 |
1.699 |
2.332 |
1.775 |
Andet |
14 |
6 |
30 |
34 |
Total |
11.105 |
11.466 |
12.912 |
12.857 |
Tabel 1 angiver affaldsproduktionen for de enkelte kilder i perioden 1994-1997. Kilde:
Affaldsstatistik 1997, Orientering fra Miljøstyrelsen nr. 1, 1999.
Målet for genanvendelsen er nået; der genanvendes 63%. Målet om at nedbringe
mængderne af affald, der deponeres, er ligeledes nået; 16% af affaldet deponeres i dag.
Forbrænding udgør 19% og særlig behandling 1%.
Det er først og fremmest den høje genanvendelse af bygge- og anlægsaffaldet, som har
bidraget til den høje samlede genanvendelse.
B 1.2 Udviklingen i affaldsmængderne
Affaldsproduktionen er resultatet af de samlede aktiviteter i samfundet. Sættes den
samlede affaldsproduktion i forhold til bruttonationalproduktet ses en tendens til
stigende affaldsmængder pr. BNP kr. i perioden 1985 til 1996. Affaldsproduktionen er ikke
ens for de enkelte sektorer eller affaldsfraktioner. Forholdet mellem affaldsmængde og
BNP er nogenlunde konstant for husholdningsaffald, medens der ses en vis stigning i dette
forhold for servicesektoren.
![image2.BMP (345054 bytes)](images/image2.jpg)
Kilde: Affaldsstatistik 1997, Orientering fra Miljøstyrelsen nr. 1, 1999
Risø har for Miljøstyrelsen udviklet en scenariemodel, hvor mængden af affald fra
primære kilder kobles til den affaldsgenererende økonomiske aktivitet i ADAM4.
Det er en forudsætning i modellen, at der er en direkte sammenhæng mellem
affaldsmængden og den affaldsgenererende økonomiske aktivitet, sådan at modellen kan
anvendes til scenarieanalyser af, hvordan ændringer i niveau og sammensætning af den
økonomiske aktivitet påvirker mængden af affald.
En anden vigtig forudsætning i modellen er, at mekanismerne i affaldsdannelsen ikke
ændres. Dvs. at forholdet mellem affaldsmængde og den relevante økonomiske aktivitet
(affaldskoefficienten) er konstant. Denne antagelse er en forenkling af virkeligheden, men
eftersom vi kun har tilgængelige affaldsdata for perioden 1994 til 1996, er det endnu
ikke muligt mere præcist at fastlægge den fremtidige udvikling i affaldskoefficienternes
størrelse.
Antagelsen om konstante koefficienter betyder, at modellen ikke kan tage højde for,
hvordan ændringer i borgernes adfærd, nye teknologier eller politiske tiltag påvirker
affaldsmængderne. Først når vi har affaldsdata for en længere periode end 1994 til
1996, vil det mere præcist kunne fastlægges, hvordan ændringer i borgernes adfærd
påvirker udviklingen i affaldskoefficienterne. Under alle omstændigheder vil det være
nødvendigt at supplere modellen med vurderinger af, hvordan nye teknologier og politiske
tiltag påvirker affaldsmængderne.
En sammenligning af modellen med den faktiske udvikling i affaldsmængderne i perioden
1994-96 viser, at modellen fanger ca. 80% af stigningen i affaldsmængderne fra 1994 til
1996. Dvs. at en væsentlig del af stigningen i de samlede affaldsmængder, som antaget,
kan tilskrives den økonomiske udvikling, mens den resterende del af stigningen i
affaldsmængderne må tilskrives andre mekanismer, som f.eks. ændringer i lovgivningen og
i borgernes adfærd.
F.eks. vil øgede miljøkrav for udledninger til luft og vand medføre mere affald i
form af rensningsprodukter. Udviklingen af energibesparende produkter og følgende
politisk pres for at anvende disse (køleskabe, frysere, termovinduer m.v.), vil i
perioder også føre til øget udskiftning til de nye produkter, og dermed til mere
affald. I modsætning hertil vil de nye energipolitiske målsætninger om at afvikle
kulbaseret energiproduktion medføre en reduktion i mængden af restprodukter fra de
kulfyrede kraftværker over en 30-årig periode.
Der vil også være forskel på, hvor stor betydning den økonomiske udvikling og de
øvrige affaldsdannende mekanismer har for affaldsdannelsen i forskellige sektorer og for
forskellige fraktioner.
Den økonomiske udvikling betyder f.eks. mindre for mængderne af dagrenovation fra
husholdningerne end for produktionsaffaldet fra industrien. Tilsvarende vil øgede
miljøkrav til luft og vand primært øge affaldsmængderne fra industrien, mens
udskiftning til mere energibesparende produkter vil have størst betydning for
storskraldsmængderne fra husholdninger.
For at bryde den generelle vækst i affaldsdannelsen er det derfor nødvendigt at
klarlægge mekanismerne bag affaldsgenereringen inden for de enkelte sektorer, fraktioner
og affaldsstrømme. På dette vidensgrundlag skal de affaldsminimerende initiativer
særskilt tilpasses den enkelte sektor eller den enkelte affaldsfraktion.
Den udviklede scenariemodel vil være et vigtigt værktøj i klarlægningen af, hvilke
sektorer og fraktioner man især må fokusere på for at vende udviklingen i
affaldsmængderne. Som nævnt er det imidlertid nødvendigt at supplere anvendelsen af
modellen med vurderinger af påvirkningerne fra ændret adfærd, teknologisk udvikling og
politiske tiltag.
B 1.3 Affald - en ressource
Det affald, som én gang er produceret, indeholder energi- og
råvareressourcer, som kan udnyttes. I Danmark udnyttes energiressourcen i det
forbrændingsegnede affald. Affald kan f.eks. indeholde råvareressourcer, f.eks.
tungmetaller.
Udfordringen er at udnytte alle ressourcerne i affaldet, genvinde de råvarer, som
findes i affaldet, og bringe dem i kredsløb igen. Indsatsen skal derfor fremover også
rettes mod råvareressourcerne, herunder mod udvikling af behandlingsmetoder, hvor
råvareressourcerne i affaldet kan blive genvundet.
_______________________
1 Ifølge Handlingsplanen for affald og genanvendelse
1993-97 var det overordnede mål for behandling af affald at genanvende 54 % og deponere
21 % af affaldet.
2 I 1997 blev der produceret godt 250.000 tons farligt affald i
Danmark. Heraf stammer godt 70.000 tons fra såkaldte sekundære kilder som
affaldsforbrændingsanlæg. Der har været et mindre fald på 16.000 tons fra 1996 til
1997.
3 Der blev produceret 900.000 tons emballageaffald i 1996.
4 Finansministeriets økonomiske fremskrivningsmodel.
|