[Forside] [Indhold] [Forrige]
[Næste]
Affald 21
D 6 Kraftværker
D 6.1.1 Status
D 6.1.2 Fremtidige initiativer
D 6.1.3 Regulering
D 6.1.4 Miljøvurdering
D 6.1.5 Betydning for de nationale affaldsmyndigheder
D 6.1.6 Betydning for de kommunale myndigheder
Mål år 2004
- 90% genanvendelse af restprodukter fra kulfyrede kraftværker
- reducere den kulbaserede energiproduktion
- sikre, at genanvendelse af bioaske sker miljømæssigt forsvarligt
D 6.1.1 Status
Den danske elforsyning har i vid udstrækning været baseret på kul. I
1996 fremlagde regeringen en samlet energihandlingsplan - Energi 21-, som skulle medvirke
til, at Danmark bidrog til at reducere CO2-udledningen med 20% i år 2005 i forhold til
1988-niveauet.
Målet i Energi 21 er at nedsætte energiforbruget ved at anvende
energien mere effektivt samt at omlægge forsyningen af fossile brændsler til vedvarende
energi.
Som konsekvens heraf skal brugen af kul som brændsel stort set ophøre
samtidig med, at energiproduktion baseret på vedvarende energi herunder biobrændsler
øges inden for de næste 30 år.
Anvendelse af biobrændsler sker i dag primært på anlæg, der kun
producerer varme. I de kommende års udbygning vil biomassen i takt med udvikling af ny
teknologi i langt højere grad blive anvendt på elproducerende anlæg.
Ved energifremstilling produceres en varierende mængde restprodukter,
idet der eksempelvis stort set ingen restprodukter kommer fra de olie- og naturgasfyrede
kraftværker.
Den dannede restproduktmængde vil være afhængig af elproduktionen og
hermed også af importen/eksporten af el. Affaldsmængden fra kraftværker kan derfor kun
reduceres ved at mindske produktionen af el, øge kraftværkernes energieffektivitet eller
afvikle de brændselstyper, der giver anledning til produktion af affald som f.eks. kul.
Afvikling af den kulbaserede energiproduktion vil få afgørende
indflydelse på den mængde af restprodukter, der dannes, idet mængden forventes at falde
betydeligt i de næste 30 år. Tilsvarende vil en stigende anvendelse af flyveaske og
bundaske fra biobrændsler betyde en øget mængde bioaske, og genanvendelse af dette
affald vil have høj prioritet i de kommende år.
Restprodukterne fra kulfyrede kraftværker har hidtil udgjort den
største affaldsfraktion fra kraftværkerne. Restprodukterne fra kulfyrede kraftværker
består af slagger, flyveaske, gips, TASP og svovlsyre. Restprodukterne indeholder en
række tungmetaller, som kan begrænse genanvendelsen.
Målet for genanvendelse af restprodukter fra kulfyrede kraftværker er nået med en
genanvendelsesprocent på 73% i 1997. I alt blev der produceret 1.775.000 tons
restprodukter i 1997. Målet i år 2004 er 90% genanvendelse af restprodukterne fra de
kulfyrede kraftværker.
Midler
- implementering af Energi 21
D 6.1.2 Fremtidige initiativer
Energi 21 skal implementeres. Handlingsplanen er især et led i
regeringens indsats mod klimaforandringer. Imidlertid vil afvikling af de kulbaserede
kraftværker også indebære en tilsvarende reduktion i restproduktmængden.
![Image69.gif (7567 bytes)](images/Image69.gif)
Kilde: Affaldsstatistik 1997, Orientering fra Miljøstyrelsen nr. 1, 1999.
D 6.1.3 Regulering
Affaldsafgiften omfatter ved omlægningen i december 1998 nu også
deponering af restprodukter i den højere takst for deponering, hvilket giver et
yderligere incitament til at reducere restproduktmængden, alternativt at genanvende den.
Energi 21 vil medfører en omlægning fra brug af fossile brændsler
til vedvarende energi.
D 6.1.4 Miljøvurdering
På sigt afvikles de kulbaserede restprodukter, idet energiproduktion baseret på kul
ophører, og som følge heraf vil udvaskning af metaller og salte fra disse restprodukter
ophøre. For bioaskerne udnyttes gødningsværdien.
D 6.1.5 Betydning for de nationale affaldsmyndigheder
Ingen.
D 6.1.6 Betydning for de kommunale myndigheder
Ingen.
|