[Forside] [Indhold] [Forrige]
[Næste]
Affald 21
Bilag E - Fraktioner
E 1 Batterier og akkumulatorer
E 1.1 Status
E 1.2 Fremtidige initiativer
E 1.3 Regulering
E 1.4 Kapacitet
E 1.5 Miljøvurdering
E 1.6 Økonomi
E 1.7 Betydning for de kommunale myndigheder
E 1.8 Betydning for de nationale myndigheder
I det følgende er en række affaldsfraktioner gennemgået. Flere af dem spiller en
væsentlig rolle i forbindelse med Affald 21. De nævnte affaldsfraktioner er beskrevet,
fordi de udgør et særligt miljøproblem.
Affaldsfraktionerne er beskrevet uanset, om der for fraktionen igangsættes nye
initiativer eller ej.
EU har gennemgået nogle affaldsstrømme med henblik på at lade kommissionen komme med
forslag til regulering af fraktionerne. Disse fraktioner, der kaldes for
"prioriterede affaldsstrømme", er beskrevet. Det drejer sig om klinisk
risikoaffald, biler, elektriske og elektroniske produkter, dæk, bygningsaffald og klorede
opløsningsmidler. Kendetegnet er, at der for disse strømme allerede eksisterer eller er
iværksat danske initiativer.
For de enkelte affaldsfraktioner beskrives status for området, fremtidige initiativer,
mål for år 2004 og de midler, der skal til for at nå målet. Endvidere beskrives det,
hvilken betydning initiativerne har for de nationale og kommunale myndigheder, og
kapaciteten for affaldsbehandlingen vurderes.
For at målene for år 2004 opfyldes, forudsættes det bl.a., at staten og kommunerne
lever op til deres forpligtigelser, herunder udarbejder de nødvendige regler og
regulativer, og at borgerne og virksomhederne bidrager til fornuftige affaldsløsninger.
De nævnte informations- og udviklingsaktivteter forudsætter et betydeligt tilskud fra
Miljørådet for renere produkter.
Miljøproblem |
Batterier og
akkumulatorer kan indeholde store mængder tungmetaller; især bly, men også kviksølv,
cadmium og nikkel.
Ikke-indsamlede nikkel-cadmium-batterier udgør den
vigtigste kilde til cadmium i affaldsstrømmene.
Kviksølv er den største hindring for en effektiv
behandling af batterier.
En del batterier indeholder desuden ressourcer som
stål, zink, mangan og kulstof, som kan genvindes. |
Initiativer |
Når egnede sorterings-
og behandlingsmetoder er færdigudviklede, vil der blive etableret en indsamlingsordning
for alle typer batterier. |
Mål år 2004
- genvinde råvareressourcerne i alle batterier
- 99,9 % indsamling af blyakkumulatorer
- 95 % indsamling af Ni-Cd batterier
E 1.1 Status
Der findes i dag særlige indsamlingsordninger og egnede
genanvendelsesmetoder for blyakkumulatorer og for nikkel-cadmium batterier.
Indsamlingsordningerne fungerer godt.
Der blev i 1998 solgt 14.900 tons blyakkumulatorer i Danmark. Dette tal
svarer til den mængde akkumulatorer, der i gennemsnit pr. år bliver til affald.
Indsamlingsprocenten for brugte blyakkumulatorer er på 98%, og målet på 99,9 % ved
årtusindskiftet forventes at blive opfyldt.
Det skønnes, at 86% kasserede batterier og akkumulatorer kommer fra servicesektoren,
10% fra dagrenovationen, 2% fra storskraldet og 2% fra industrien. Akkumulatorerne
skønnes hovedsagelig at komme fra servicesektoren og storskraldet.
Batterier kan groft grupperes i to grupper: Engangsbatterier og genopladelige batterier
(se tabel).
Oversigt over batterityper |
engangsbatterier:
- alkaline batterier, som tidligere indeholdt kviksølv. I dag sælges
hovedparten dog uden kviksølv
- brunstensbatterier, der i mange år ikke har indeholdt kviksølv
- lithiumbatterier
- sølvoxid
genopladelige batterier:
- nikkel-cadmiumbatterier,
- nikkel-metalhydridbatterier
- lithiumbatterier
|
Der blev i 1998 solgt omkring 2.500 tons batterier, heraf var 260 tons
genopladelige batterier.
Det skønnes, at der i 1997 blev genereret ca. 120 tons nikkel-cadmium
batterier som affald. Heraf blev 95 tons indsamlet til genanvendelse. Nikkel-cadmium
batterier og blyakkumulatorer sendes til Sverige eller Frankrig til oparbejdning.
Erfaringer fra mange års indsamling af batterier i Danmark viser, at
forbrugerne har vanskeligt ved at skelne mellem de forskellige batterityper til trods for,
at de batterier, som skal indsamles, er mærket med et særligt genanvendelsesmærke. Det
betyder, at mange forbrugere enten indsamler alle batterier samlet eller også bortskaffer
alle typer - uanset indhold - via dagrenovationen.
Resultatet er, at ca. halvdelen af den kasserede mængde batterier
samles ind som en blanding af engangs- og genopladelige batterier. Resten bortskaffes via
dagrenovationen.
Kommunerne, de kommunale affaldsselskaber eller Kommunekemi A/S
sorterer nikkel-cadmium batterierne fra til genanvendelse, og resten af de indsamlede
batterier deponeres. Kviksølvholdige batterier deponeres typisk på Kommunekemi
A/Ss specialdepot og resten på almindelige deponeringsanlæg.
![Image81.gif (2282 bytes)](images/Image81.gif)
Kviksølvindholdet i batterier har hidtil hindret oparbejdning.
Hovedparten af engangsbatterierne vil i fremtiden ikke indeholde kviksølv, hvorfor de på
sigt kan genvindes. I internationalt regi sker der store fremskridt i udviklingen af ny
teknologi til genvinding af ressourcerne i de nye batterisystemer. Det må derfor
forventes, at langt flere batterier i fremtiden vil kunne genvindes.
En forudsætning for en effektiv genanvendelse er imidlertid, at der
foruden genvindingsteknologi også udvikles en pålidelig sorteringsteknologi.
I et udkast til ændring af EU-direktivet om batterier, lægges der op
til at alle batterier skal indsamles med henblik på særskilt oparbejdning af de enkelte
batterifraktioner.
Midler
- udvikling af nye behandlings- og sorteringsmetoder
E 1.2 Fremtidige initiativer
Initiativer, der støtter udvikling af egnede behandlingsmetoder og
effektive sorteringsmetoder, skal fremmes.
Når disse metoder er udviklet, bliver der krav om at indsamle alle
batterier.
E 1.3 Regulering
Indsamlingen af batterier reguleres af Affaldsbekendtgørelsen 1. Nikkel-cadmium batterier, blyakkumulatorer og lithiumbatterier
er såvel som usorterede batterier klassificeret som farligt affald, mens rene fraktioner
af bl.a. ikke-tungmetalholdige batterier generelt ikke er farligt affald.
Der er knyttet økonomiske styringsmidler til indsamlingen af
nikkel-cadmium-batterier og blyakkumulatorer, og indsamlingen foregår både via private
og offentlige selskaber.
Indsamlingen af blyakkumulatorer er sikret gennem en aftale
mellem miljøministeren og branchen (Returbat), som forpligter Returbat til at indsamle
alle brugte blyakkumulatorer i Danmark. Aftalen er suppleret af to bekendtgørelser. Den
ene 2 fastlægger betingelserne for at blive registreret som
indsamler og opnå tilskud. Den anden 3 danner det finansielle
grundlag for ordningen.
Returbat administrerer ordningen og får på baggrund af et godkendt
budget overført midler til udbetaling af tilskud fra Miljøstyrelsen.
Der ydes et tilskud på maksimalt 0,80kr./kg til indsamlere, der
afleverer brugte akkumulatorer til godkendte genanvendelsesanlæg.
Der er indført miljøafgift 4 på nikkel-cadmium
batterier. Afgiften tilbageføres gennem en godtgørelse for indsamlingen af brugte
nikkel-cadmium batterier. I forbindelse med ordningen er der udstedt en bekendtgørelse
5, der angiver, hvilke kriterier indsamlerne af brugte
nikkel-cadmium batterier skal opfylde for at opnå registrering som professionel indsamler
og opnå udbetaling af godtgørelse.
Miljøstyrelsen administrerer ordningen.
Der ydes en godtgørelse på 120 kr. pr. kg. indsamlede brugte danske
batterier, afleveret til et godkendt genanvendelsesanlæg.
E 1.4 Kapacitet
Der er kapacitet til genvinding af bly, cadmium og nikkel i Sverige og
Frankrig.
Kviksølvholdige batterier kan behandles i bl.a. Tyskland, Holland og
Schweiz.
E 1.5 Miljøvurdering
Etablering af indsamlingsordning for alle batterier kan føre til en
endnu bedre indsamlingsprocent - også for nikkel-cadmium batterierne. Indsamlingen af
alle batterityper vil desuden på sigt føre til et bedre grundlag for en økonomisk
udnyttelse af ressourcerne i flere batterityper.
En forudsætning for at ressourcerne kan udnyttes er imidlertid, at
kviksølvindholdet i batterierne er bragt ned på et niveau, som ikke generer
behandlingen.
E 1.6 Økonomi
Den nøjagtige pris for behandling af alle batterityper kan først
fastsættes, når behandlingsmetoderne er udviklede.
E 1.8 Betydning for de nationale myndigheder
Affaldsbekendtgørelsen skal ændres så det fremgår, at alle
batterier skal indsamles, når nye behandlingsmetoder er udviklet.
E 1.7 Betydning for de kommunale myndigheder
De kommunale myndigheder skal i deres planlægning tage højde for, at
alle batterier skal indsamles, når nye behandlingsmetoder er udviklet.
_________________________
1 Miljø og Energiministeriets bekendtgørelse nr. 299 af
30. april 1997 om affald
2 Bekendtgørelse nr. 91 af 22. februar 1996 om indsamling
af blyakkumulatorer og tilskud til indsamling og bortskaffelse til genanvendelse.
3 Bekendtgørelse nr. 92 af 22. februar 1996 om gebyr på
blyakkumulatorer
4 I 1995 indførte Danmark, i medfør af lov nr. 414 og lov
nr. 404 af 14. juni 1995 en miljøafgift for nikkel-cadmium batterier.
5 Miljø- og Energiministeriets bekendtgørelse nr. 93 af
22. februar 1996
|